Glacialisme Alt Urgell

Salòria

01-Salòria
Transfluència glacial amb la Vallfarrera. El front possiblement deuria confluïr a Os de Civís amb la glacera la banda de Setúria en una fase de màxima extensió del darrer cicle glacial.
22-8-2013
Valentí Turu
FMC

01-Salòria long

02-Salòria
El front glacial presenta un complex morrènic frontal on poden ser distingits diverses fases de retrocès. Possiblement en una fase de màxim pugués baixar part de glaç cap a les Bordes de Conflent.
22-08-2013
Valentí Turu
FMC

02-Salòria long

Setúria

01-Setúria
Morfologia glacial poc marcada, cal confirmar possibles cordons morrènics terminals.
22-08-2013
Valentí Turu
FMC

02-Setúria
Possible glacera de transfluència glacial amb la de la Noguera de Tor.

03-Setúria
Clara morfologia glacial en capçalera, no obstant cal situar el complex terminal de forma més detallada.

Possible aparell glacial en capçalera, en tot cas de base freda. Abundants sòls poligonals sobre la superfície d'aplanament.

04-Seturia long

Possible glacera en capçalera, possiblement de base freda.

05-Seturia long

En capçalera hi ha un coll de difluència. En el sector dels circs glacials s'observen abundants lòbuls de glaceres rocalloses. Sòls poligonals a la superfície d'aplanament entre circs. El complex terminal a la vila d'Os de Civís. No obstant s'observa a la morfologia de la vall passada la depuradora i en direcció de la Farga que la glacera ha superat Os de Civís amb escreix. Tal com s'ha dibuixat el front glacial podria suposar-se que el poble d'Os se situaria sobre un cordó morrènic frontal, en realitat és un lòbul d'esllavissament del vessant oriental. El relleu sobresortint on se situa la torre de guaita d'Os de Cívis caldria inspeccionar-ho per si hi han blocs glacials erràtics.

06-Seturia long

06-Setúria Max
Provable possició de la glacera d'Os de Civís en la fase de màxima expansió del darrer cicle glacial.

Conflent

La part inferior de la glacera presenta un bon exemple d'obturació de la vall seguint els prats de les bordes de Conflent.

01-Conflent long

Per la morfologia podria cartografiar-se un petit aparell glacial adosat al vessant. Sense una inspecció in situ solament el càlcul de la ELA pot dir si és o no possible aquest aparell en aquest vessant.

02-Conlfent long

A la part inferior de la glacera es pot observar un bon exemple de morrenes centrals de confluència entre glaceres.

03-Conflent long

Aquesta glacera era la responsable de la obturació de la vall a l'alçada de les Bordes de Conflent. A la part superior del circ glacial s'observa un replà que correspon a un estadi de circ anterior soscavat posteriorment. S'observen lobulacions de glaceres rocalloses al circ del sector occidental. S'aprecíen cordons morrènics de retrocès a la part inferior del circ glacial.

04-Conflent long

01-Castenàs
Zona provable on podría haver-se ubicat un petit aparell glacial en aquest sector.

01-Màniga
Transfluència de glaç amb la Coma de Burg de Farrera. En les parts elevades del pic de la Màniga hi han estructures periglacials (sòls estriats). El complex morrènic terminal és compartit amb la resta de glaceres del sector podent observar-se els cordons morrènics centrals.

01-Màniga long

02-Màniga
A l'interior del circ glacial dominen les formes morrèniques i de glaceres rocalloses. La part frontal presenta cordons morrènics compartits amb la resta de glaceres del sector. Vessant nord amb abundants cicatrius de plataformes de translació.

02-Màniga long

03-Màniga
La part superior de l'aparell glacial se situa en un planell d'erosió somital. La morfologia de circ glacial no existeix però aixó no exclou la possibilitat d'existència d'una glacera de base freda en la part somital. Possible transfluència glacial cap a la Coma de Burg. Possibles llengues de reduïdes dimensions baixant pel vessant sud. Complex terminal morrènic compartit amb la resta de glaceres. Possibles morfologies karstiques associades en els calcoesquists del Devonià (2 ulls de fonts visibles). Superfíce d'erosió somital amb sòls poligonals (periglacials).

03-Màniga long

Petit aparell glacial adosat reconeixible a partir dels cordons morrènics que dibuixa la vegetació.

01-Francolí
El aparell glacial que discor en direcció del riu d'Os de Civís presenta una forma d'amfiteatre suggerent per ser cartografiat com a circ glacial, no obstant caldria veure si no podria correspondre a una gran dolina kàrstica, tot i què és força dubtosa ja que els calcoesquists del Devonià no presenten formes kàrstiques tant desenvolupades.

01-Francolí long

02-Francolí
L'aparell glacial que discor cap al sud és d'extensió desconeguda, no obstant s'ha utilitzat el canvi de pendent en els glacis del fons de vall per situar el possible front glacial. A favor d'aquesta interpretació està que els fronts glacials dels dos aparells d'orientació sud se situarien a una cota similar. De ser possible el aparell glacial aquest presentaria un coll de difluència cap a les Bordes de Conflent.

02-Francolí long

03-Francolí
Aparell glacial que discor cap a les Bordes de Conflent sembla poder-se dibuixar bé gràcies als cordons morrènics laterals i seria alimentat per un coll de difluència.

03-Francolí long

A la part superior del torrent s'observen algunes formes semicirculars que podrien tractar-se de petits ninxols glacials. Segurament la seva extensió seria menor. A la part inferior del torrent s'observa que un lliscament del vessant deuria obturar la vall a jutjar pels glacis acumulats en el fons de vall.

A partir de la important acumulació sedimentària que s'observa al peu del torrent s'ha intepretat un possible aparell glacial adossat al vessant. Cal efectuar inspeccionar la natura dels sediments per poder afirmar l'existència d'aquesta glacera.

S'observa una important acumulació sedimentaria al peu del vessant seguint el torrent. Una possible explicació per aquesta acumulació sigui que correspongui a material desmantellat per una glacera situada en capçalera, no obstant és un argument dèbil i cal considerar-la dubtosa.

Os de Civis

A prop de la Collada de Muntaner i a la mateixa alçada que els circs glacials del vessant nord de la Serra d'Enclar i pic de Carroi, s'ha emplaçat un aparell glacial que en una depressió que presenta acumulacions sedimentaries lobulades (possibles cordons morrènics)

01-Muntaner long

01-Bony de la Pica
L'aparell glacial adosat al vessant nord del Bony de la Pica. S'observen dues generacions de cordons morrènics, un sense una llengua desenvolupada (glacera de base freda) i una segona (la cartografiada aquí) amb una llengua glacial llarga i estreta (glacera de base temperada).

01-Bony de la Pica morrena 1

01-Bony de la Pica morrena 2

01-Bony de la Pica morrena 3

01-Bony de la Pica long

02-Bony de la Pica

02-Bony de la Pica long

03-Bony de la Pica
La morfologia del ninxol glacial ha quedat molt desdibuixat per l'activitat erosiva del vessant. S'endevinen superfícies de poliment glacial al sector de confluència dels aparells glacials. Situació del front glacial imprecís.

03-Bony de la Pica long

Bescaran

01-Valls de Valira
La glacera principal de Valls de Valira tenia el seu front glacial a Pont Trencat, on hi ha l'inici d'una terrassa fluvial. Entrava a Argolell i Sant Juan Fumat. El vessant d'Arcavell encara no s'havia esllavissat.

01-Valls de Valira long

01-Valls d'Andorra
Glacera principal. En la fase de màxima extensió del darrer cicle glacial. Entra fins a Bixessarri. Passa per Certers i Llumeneres. Se situa a la part baixa dels glacis d'Aixirivall. Passa pels planells de conrreu sobre la Duana Andorrana.

Hipotètica extensió del glaç a les Valls de Valira, Castellbó, Cantó i Bescaran en el Pleniglacial Pleistocè, provablement al Pleistocè inferior (>1 Ma) segons les datacions per isòtops cosmogènics a Sornàs (Andorra) i la posició del cordó morrènic fronto-lateral de Calvinyà. A partir de l'extensió glacial, solament uns 3 Km més que al Pleistocè superior (42 Km en total), i el volum de glaç involucrat es pot dir que la tipologia de glaciarisme del moment era de base freda, com el que actualment existeix a les terres del cercle polar àrtic; és a dir que es tractaria d'un glaciarisme de casquet. El front glacial estava en contacte amb les terrasses més altes de l'Urgellet, a uns 100 metres per sobre de l'actual nivell del riu.

01-Calvinyà long Valira

01-Camp Ramonet max.
Hipotètica extensió del glaç adosat als planells somitals de Caborreu, Camp Ramonet i Camp Borrut

01-Camp Ramonet max. long

01-Camp Ramonet
Adosat als planells somitals d'erosió hi havien glaceres que discorrien cap al Segre i cap el Valira. S'han observat al camp diverssos cordons morrènics en el sector de Caborreu, de forma que s'ha pogut fer la reconstrucció de l'aparell glacial teòric, cal fer comprovacions al camp al sector de Bescaran.

01-Camp Ramonet long

Cadí

01-Port del Compte
Aparells glacials inscrits en el relleu kàrstic i aprofitant les depressions deixades per l'estratigrafia. A la dolina de la Bòfia s'han observat abundants gelifractes estratificats per corrents tractius. Cal efectuar una inspecció més detallada per determinar l'extensió real del glacialisme en aquest sector.

01-Port del Compte long

12-Cadí
Reduït ninxols glacials definits sense cordons morrènics.

12-Cadí long
Possibles cordons morrènics a cotes inferiors.

12-Cadí morrena
Possible front morrènic. Cal fer una comprovació in situ.

11-Cadí
Ninxols glacials i cordons morrènics frontals definits.

11-Cadí long

10-Cadí
Ninxol glacial definit. Els arcs morrènics frontals del sector nord es troben degradats però es poden individualitzar.

10-Cadí long

Aparell glacial situat al sud presenta un sistema morrènic frontal definit, no es descarta que puguin ser identificats d'altres més al sud.

El front glacial no queda del tot definit.

Posible petit ninxol glacial. No hi han formes clares en capçalera tot i què si que és possible identificar possibles cordons morrènics situats a cotes similars a la de la resta de glaceres del Cadí en el vessant nord. Cal efectuar una comprovació in situ.

08-Cadí morrena
Possible extensió màxima de l'aparell glacial. A comprovar.
RMC

Ninxol glacial definit i morrenes frontals clares. S'observen diverses generacions d'arcs morrènics de retrocès.

Ninxol glacial poc definit. Varies generacions de cordons morrènics de retrocès.

06-Cadí morrena
Posible cordó morrènic de retrocès.

Glacera adosada al vessant sud del Cadí. Falten observacions de camp.

Aparell glacial inscrit en el vessant sud del Cadí. Presenta varies generacions de morrènes de retrocès clares.

04-Cadí morrena 1

04-Cadí morrena 2

04-Cadí morrena 3

Ninxol glacial no gaire definit però sembla que les morrenes frontals si que ho estiguin.

Ninxols glacials definits i cordons morrènics frontals força evidents.

Ninxol glacial definit. Els arcs morrènics frontals del sector nord es troben degradats però es poden individualitzar.

Possiblement el front glacial estigui encara més avall.

Orri

Aparell glacial situat en el vessant de la Noguera Pallaresa. Sistema morrènic frontal ben conservat.

Ninxol glacial de reduïdes dimensions amb uns tímids arcs morrènics frontals que tanquen el circ.

03-Orri long

L'aparell glacial queda ben delimitat dins de l'amfiteatre glacial. Circ i vall glacial es confonen pràcticament. La llengua de la glacera deuria de confluïr amb la colindant. Les morrenes laterals de la vall glacial estan molt ben dibuixades i són similars a les de la vall de la Llosa a la Cerdanya. Dins del circ glacial s'observen lobulacions de glaceres rocalloses.

02-Orri long

El pic de l'Orri presenta diversos circs glacials que distribueixen el glaç de forma radial. Aquests estan inscrits en una antiga superfície d'aplanament somital. Dins dels circs es poden observar lobulacions d'antigues glaceres rocalloses. L'aparell glacial tenia el seu front en algun sector de la vall de Rubió, encara per determinar.

01-Orri long

Boumort

Petits aparells glacials inscrits en dolines kàrstiques. Cal efectuar una inspecció més detallada per delimitar la extensió del glacialisme en aquest sector.

03-Boumort long

Aparell glacial inscrit en una dolina kàrstica. El drenatge de les aigües de fussió s'efectuava a banda i banda de la divisòria hidrogràfica entre el Segre i la Noguera Pallaresa. A cotes inferiors en direcció d'Hortoneda s'han observat el que podrien ser sediments glaciofluvials, no obstant cal investigar més.

02-Boumort long

Possible ninxol glacial que aprofita una dolina kàrstica. Provablement la presència de glaç estigués subjecta als moments en els quals la línia de neus permanent (ELA) estava molt baixa (a 2000 m.s.n).

01-Boumort long